Enamikus maailma piirkondades on riigivõlgade tase pärast 2008. aasta finantskriisi jätkanud kasvamist ning koroonasulgude järgselt on protsess üksnes süvenenud. Pikaajalise trendi illustreerimiseks tõi väljaanne Visual Capitalist välja arenenud riikide võla ja SKP suhtarvud 2000. ja 2024. aasta seisuga. Andmed pärinevad Rahvusvahelise Valuutafondi aruandest World Economic Outlook.
![](https://makroskoop.ee/wp-content/uploads/2024/06/Milliste-riikide-vola-suhe-SKP-sees-1-Historical-Debt-to-GDP_Site-785x1024.jpg)
Ülaltoodud graafiku loomiseks kasutatud andmed on esitatud alljärgnevas tabelis. “Valitsussektori koguvõlg” hõlmab kõiki kohustusi, mis nõuavad riikidelt tulevikus intressi ja/või põhisumma maksmist.
![](https://makroskoop.ee/wp-content/uploads/2024/06/Milliste-riikide-vola-suhe-SKP-sees-2-tabel.jpg)
Võla suhe siseriiklikusse kogutoodangusse (SKT) näitab, kui palju on riigil võlgu võrreldes majanduse suurusega, ning peegeldab riigi võimet võlgu tagasi maksta. Ülaltoodud protsendipunktilised (pp) muutused näitavad vastavate suhtarvude suurenemist või vähenemist.
Nagu andmetest näha, siis kõige enam on võla osakaalu SKP-st alates 2000. aastast kasvatanud Jaapan (+116 protsendipunkti), Singapur (+86 pp) ja USA (+71 pp), kellel püsib tihedalt kannul Ühendkuningriik (+69 pp). Arvestades, et kõigi kolme riigi majandus on stabiilne ja hästi arenenud, on ebatõenäoline, et mõni neist ei suuda oma kuhjuvat võlga tasuda.
USA-s on riigivõla iga-aastased intressimaksed esmakordselt ajaloos ületanud 1 triljoni dollari piiri.
Vaatamata sellele toob kasvav riigivõlg kaasa suuremad intressimaksed, mis omakorda võib vähendada võimalusi raha tulevastes riigieelarvetes mujale planeerida. See on kasvav probleem ka USA-s, kus riigivõla iga-aastased intressimaksed on esmakordselt ajaloos ületanud 1 triljoni dollari piiri.
Seevastu Island (-21,2 pp), Iisrael (-20,6 pp) ja Belgia (-2,8 pp) on ainsad arenenud riigid, kelle võla suhe SKP-sse on alates 2000. aastast vähenenud. Maailmaturgude analüütikaettevõtte Fitch Ratings hinnangul on Islandi võla suhe vähenenud tänu saareriigi SKP olulisele kasvule ja sularahahoiuste kasutamisele eelseisvate tähtaegadega kohustuste katmiseks.
Makroskoop saab ilmuda üksnes oma lugejate ja kuulajate toel. Juhul kui ka Sina oled huvitatud Makroskoobi edasisest ilmumisest, saad teha selleks omale jõukohase annetuse käesoleva loo lõpus toodud rekvisiitidel. Tänan tähelepanu ja abi eest!
Aita Makroskoobil edasi ilmuda
Hea külastaja… Tänan Sind, et oled meie lugejaks! Kuna Makroskoobi tegevuse jätkamine nõuab palju tööd ning väljaminekuid, sõltub portaali edasi püsimine oma lugejate toetusest, ilma milleta pole paraku ka Makroskoopi.
Kui soovid, et Makroskoop avaldaks ka edaspidi kaalukaid uudiseid, läbinägelikke analüüse ja mõtlemapanevaid arutelusid, siis saad sellele kaasa aidata, tehes pangas püsikande (või erakorralise suurema toetuse) portaali kontole:
ANNETUSE SAAJA: OÜ Nanoskoop
KONTO NUMBER: EE687700771007683571
SELGITUS: Makroskoobi annetus
Kuigi Makroskoobi lugejate majanduslikud võimalused on erinevad, on iga annetus portaali edasikestmise jaoks erakordselt oluline ning suure tänuga vastu võetud.
Aitäh!